KURZUS: Gépipari automatizálás

MODUL: I. modul

5. lecke: A vezérléstechnika

| Cél
Az 5. lecke tartalmazza a teljes 3. fejezetet ("A vezérléstechnika alapjai").
Az alfejezetek címei: 3.1. A vezérléstechnika tárgya, felosztása 3.2. Digitális jelek, számrendszerek 3.3. Logikai függvények értelmezése és realizálása
A lecke célja az vezérléstechnika alapvető ismeretinek átadása. A lecke ismerteti a vezérléstechnika fejlődését, annak szakaszait, bemutatja a vezérlések osztályozását, sajátosságait. A tananyag ismerteti a digitális jeleket, számrendszereket, programozási vezérléseket, a jelek kódolását, dekódolását. Bemutatja a "Matematika" tantárgyak ismeretanyagára építve a logikai függvények alkalmazását.
Követelmények
A lecke végén a hallgatónak tisztában kell lennie a vezérlések tulajdonságaival, azok osztályozását képesnek kell elvégeznie. Képesnek kell lennie a vezérlőket ismertetni, programok típusait ismertetni. A hallgatónak képesnek kell lennie a digitális jeleket, azok típusait jellemezni. Képesnek kell lennie programvezérléseket bemutatni. Képesnek kell lennie a kódolást, dekódolást definiálni, ismertetni. A hallgatónak az fejezet megtanulásával képesnek kell lennie a logikai függvényeket értelmezni, ismertetni, leírni, alkalmazni.
Időszükséglet: 90 perc
Kulcsfogalmak: vezérlés, kézi vezérlés, önműködő vezérlés, programvezérlés, programozható logikai vezérlések, digitális jel, bit, információ, információáramlás, üzenet, számrendszer, binárisan kódolt decimális számrendszer, kódolás, dekódolás, logikai algebra, logikai függvény, igazságtáblázat, logikai alapelem (NEM; ÉS; VAGY; NEM-VAGY; NEM-ÉS)

| Önellenőrző kérdések
Mik a vezérlés fő jellemzői? Helyes, helytelen vagy részben helyes az itt olvasható szöveg? A vezérlés hatáslánca nyitott, a beavatkozás eredményéről nincs visszajelzés, és így nem lehetséges az előre figyelembe nem vehető zavaró hatások kiküszöbölése sem. A vezérlő berendezés a beavatkozó szerv közbejöttével - a módosított jellemző révén - befolyásolja a vezérelt berendezést (szakaszt).
| helyes
| helytelen
| részben helyes
Mi a kézi vezérlésnél az ember szerepe?
| Az ember nem "tagja" a hatásláncnak. Az embernek nincsen semmilyen szerepe.
| Az ember része a programvezérlésnek.
| Az ember is "tagja" a hatásláncnak, az ember indítja el a beavatkozást.
Mikor önműködő a vezérlés?
| Önműködő a vezérlés, ha az ember indítja el a beavatkozást, mivel "tagja" a hatásláncnak.
| Önműködő a vezérlés, ha a vezérlés műveletét - adott feltételek teljesülése esetén - maga a vezérlő berendezés indítja el, azaz a rendelkező jelet nem az ember adja ki.
| Önműködő a vezérlés, ha a vezérlés folyamatát - határozatlan feltételek teljesülése esetén - maga a szakaszos berendezés állítja le, azaz a rendelkező jelet az ember adja ki.
| Egyik válasz sem helyes.
Mi az önműködő vezérlések két fő csoportja?
| programvezérlés
| követővezérlés
| analóg vezérlés
| elektro-pneumatikus vezérlés
A programvezérlések a vezérlési feladat alapján hogyan csoportosíthatók? Válassza ki a 4 megfelelőt!
| hidraulikus
| időbázisú
| követővezérlés
| elektro-pneumatikus vezérlés
| térbázisú
| tér- és időbázisú
| lefutó programvezérlés
| elektromágneses
Milyen sorrendvezérlési feladatok megoldásához alkalmaznak elsősorban programozható logikai vezérléseket (PLC-ket)?
| bonyolultakhoz, összetettekhez
| egyikhez sem
Milyen állapot jellemzésére szolgál a "bit"? Milyen példák vannak rá? Helyes, helytelen vagy részben helyes az itt olvasható szöveg? A bit két, egymástól jól elhatárolt, ellentétes állapot jellemzésére szolgál. Ilyen ellentétes állapotok például: igen-nem, zárt-nyitott, vezet-nem vezet, gerjesztett-nem gerjesztett, átvilágított-nem átvilágított stb.
| helyes
| helytelen
| részben helyes
Általánosan megfogalmazva mi az információ?
| Az információ a haszontalan közlemény.
| Az információ az analóg adathalmaz.
| Az információ a hasznos közlemény.
Mit szemléltet az itt látható árba?
| a megmunkálást
| az információáramlást
| a szenzort
| PLC megmunkálást
Minek tekintik általánosan az információközlésben részt vevő jelek minden egyes kódját, jelképét?
| két eseménynek (üzenetnek) tekintjük
| több eseménynek (üzenetnek) tekintjük
| egy vevő jelnek tekintjük
| egy eseménynek (üzenetnek) tekintjük
Mi a binárisan kódolt decimális számrendszer idegen nyelvű rövidítése?
| BDM-rendszer
| DCD-rendszer
| BCD-rendszer
| BCB-rendszer
Mit nevezünk kódolásnak? Helyes, helytelen vagy részben helyes az itt olvasható szöveg? Kódolásnak nevezzük azt a műveletet, amikor egy bizonyos abc jeleit (jelképeit, karaktereit) egy másik abc jeleihez (jelképeihez, karaktereihez) rendelik hozzá. A hozzárendelés módját a "kódkulcs" szabja meg. Kódolás alatt tehát lényegében két jelképhalmaz (szimbólumhalmaz) egymáshoz történő rendelését értik. Az egyes abc-k természetesen nemcsak betűkből, hanem számokból és más különleges jelekből is állhatnak.
| helyes
| helytelen
| részben helyes
Mit neveznek dekódolásnak?
| Dekódolásnak a kódolással megegyező műveletet nevezünk. A dekódolás teljesen megegyezik a kódolással.
| Dekódolásnak a kódolás fordított műveletét nevezzük, amikor is a kód-abc jelképeihez rendeljük az adott alfanumerikus abc szimbólumait (jelképeit).
A logikai függvény mik között teremt kapcsolatot?
| A végfeltételek (a logikai változók) és a kiindulásként jelentkező események (változások) között a logikai függvény teremt kapcsolatot.
| A kiindulási feltételek (logikai változók) és a következményként jelentkező események (változások) között a logikai függvény teremt kapcsolatot.
| A következmények (logikai változók) és a kiindulásként jelentkező események (változások) között a logikai függvény teremt kapcsolatot.
| A kiindulási feltételek (logikai függvények) és a következményként jelentkező változók között a logikai változó teremt kapcsolatot.
Mi az igazságtáblázat? Mik a jellemzői?
| Az igazságtáblázatban feltüntetik a logikai (függő) változók értékeinek néhány variációját, valamint az egyes variációkhoz rendelt független változó értékeket. Az igazságtáblázatok tehát a logikai függvény értékkészletének csak egy részére terjednek ki.
| Az igazságtáblázatban feltüntetik a logikai (függő) változók értékeinek néhány variációját, valamint az egyes variációkhoz rendelt független változó értékeket. Az igazságtáblázatok tehát a logikai függvény értékkészletének csak egy részére terjednek ki.
| Az igazságtáblázatban nem tüntetik fel a logikai (független) változók értékeit, de az egyes variációkhoz rendelt független változók értékeit ige. Az igazságtáblázatok a logikai függvény értékkészletének egy részére terjednek ki.
| Az igazságtáblázatban feltüntetik a logikai (független) változók értékeinek valamennyi variációját, valamint az egyes variációkhoz rendelt függő változó értékeket. Az igazságtáblázatok tehát a logikai függvény teljes értékkészletére kiterjednek.
Mely 3 logikai alapelem segítségével írható fel bármely logikai függvénykapcsolat a mintermek vagy maxtermek alakjában?
| IGEN
| NEM
| HA
| ÉS
| VAGY
| TALÁN